Felhörpölte fölét, igya savóját is.
Jó garas, melyen aranyat nyerhetni.
Könnyü kopaszt borotválni.
Gond nem játék.
Gyermek, részeg, bolond mondanak igazat.
Terem a gazember, a hol nem is vetik.
Nem kereshet annyit a jó gazda, mennyit a rosz asszony el nem tékozlana.
Nyári kocsis, téli diák. (Falusi gyermek nyáron lovat őriz, télen iskolába megy.)
Megkötöm koszorudat.
Semmi gazdagság nem ér a jámbor asszonynyal.
Francziának hajpor, a magyarnak jó bor.
Nem gyorsaké csak a futás.
Kit isten meg akar gyógyítani, egy száraz fügével is meggyógyítja.
Kötve higy a komának. (Ne higy puszta szóra, hanem erős kötés alatt, még közelednek is.)
Sovány mint a koldusleves.
Felöntött a garadra.
Oda fut az ember, hová a többi tódul.
Furcsaság néha többet végez a csontos erőnél.
Hegyes, mint a begyes galamb.
Nosza neki, bő gatyás.
Nehéz guzszsal tormát ásni.
Sovány, mint a guzs.
A kórót nem szokták fűző mellé tenni.
Tulajdon gunyhó jobb a más palotájánál.
Ha szük a konyha, minden falat jó izű.
Sok fő, sok értelem.
Henyélő gazdának álmos a bérese.
A ki keveset főz, hamar elkölti.
Érett ganéj, öreg leány hamar hasznot hajt.
Soha nem mond a koldus eleget.
Aki korpa közé vegyül, megeszik a disznók.
Ha konczát megetted, levét is hörpöljed.
Sok jó ember elfér egy kis helyen.
Megenném a szép asszony főztét.
Szájnak, nem szemnek szoktak főzni.
Téged is megfejnek még egy tál korpán.
Mi atyánkkal nem veszik be Komáromot.
Ritkán van a koczkásban gazdag.
Könnyü gáncsot találni.
Legnagyobb gombolyagnak is van vége.
Gomba módra nő.
Ránczos mint a gatyakorcz.
Záratlan kapu a gyermek szája.
Nem félti kopasz a haját.
Kovács kovácsra irigykedik.
Kis korsó, nagy korsó, torkomat ujitó, ruhám rongyositó.
Rosz gazdasszony, ki a ház körül dolgot nem talál.
Ma született gyermekben is benn a vétek.
Fürészporbul aranyat szed.
Közé vetni a gyeplőt.